РЕГУЛЯТОРНІ МЕХАНІЗМИ «БІЛОГО СПИСКУ» У ФІНАНСОВОМУ МОНІТОРИНГУ ДЛЯ ДЕРЖАВНОЇ ФІНАНСОВОЇ БЕЗПЕКИ - Дрига, Жанна; Тринчук, Віктор; Левченко, Олександр; Середа, Олена; Кочубей, Любомир; Домашенко, Олексій (Financial and credit activity problems of theory and practice, 2026)
Автори розробили регуляторну модель упровадження механізмів «білого списку» у фінансовому моніторингу як інструменті забезпечення фінансової безпеки держави в умовах цифровізації та алгоритмічного контролю транзакцій. Дослідження зосереджене на проблемі хибнопозитивного блокування легітимних і юридично обов’язкових транзакцій, насамперед публічно-правових платежів, щодо яких отримувач, призначення та правова підстава можуть бути перевірені за допомогою авторитетних даних. Методологія дослідження поєднує системний, порівняльний, структурно-функціональний, інституційний підходи та метод концептуального моделювання. Хибнопозитивне блокування визначене як автоматизована або напівавтоматизована класифікація чи призупинення фінансової транзакції як високоризикової, яка згодом підтверджується як легітимна на підставі її правової природи, верифікованого статусу отримувача, призначення платежу, даних належної перевірки клієнта або пост-аудиту. Встановлено, що ключовий механізм таких помилок полягає в невідповідності між поведінковими ризик-індикаторами та правовою класифікацією транзакції. Обґрунтовано, що велика сума, незвична частота, нетипова географія, новий отримувач або невідповідність профілю клієнта самі собою не є причинами нелегітимності, а становлять ризик-індикатори, які можуть породжувати хибнопозитивні рішення за відсутності правоконтекстної валідації. На цій основі запропоновано трирівневу регуляторну модель, що включає інституційний, інформаційний та алгоритмічний компоненти: централізований реєстр верифікованих отримувачів публічно-правових платежів, подвійну валідацію ризику та правової класифікації, оперативну передблокувальну перевірку, тест незалежної відповідності критеріям низького ризику, журналювання рішень, людський контроль і постаудитні запобіжники. Механізм «білого списку» автори розглядають не як виняток із AML/CFT-моніторингу, а як верифікований режим обробки транзакцій, що відповідають незалежним критеріям прийнятності й не містять критичних ризикових ознак. Практичне значення моделі полягає в можливості її використання фінансовими регуляторами та суб’єктами фінансового моніторингу для підвищення прозорості автоматизованих рішень. Запропонована модель спрямована на зменшення необґрунтованого автоматичного блокування, забезпечення безперервності державних фінансових потоків і підвищення пояснюваності, пропорційності й підзвітності алгоритмічного фінансового моніторингу.